Запропонований авторами Закону №3813 Перелік платників податків з високим рівнем добровільного дотримання податкового законодавства в народі вже охрестили Клубом білого бізнесу.
Але ставлення до самої ідеї створення подібного Переліку в бізнесу та серед фахівців далеко не найкраще. Зокрема, Н. Южаніна наголосила, що «влада виходить на нове коло знищення бізнес-клімату в країні».
Справді, замість того щоб заохотити тих, хто під час воєнного стану дотримується закону й сумлінно сплачує податки, подібний Перелік може стати новим джерелом корупції.
Що дає перебування у Переліку?
На перший погляд, це просто реєстр госпсуб’єктів, які вчасно сплачують податки, і бути в цьому реєстрі чи ні, річ добровільна.
Формуватимуть цей реєстр податківці, причому якщо ви побачите себе в ньому, то можете відмовитися від участі за заявою про виключення.
Значних переваг перебування у цьому Переліку не дає, бо:
1) до нього вносять далеко не всіх платників податків — є чіткі критерії, щоб потрапити до нього;
2) жодних пільг зі сплати податків чи строків подання звітності не передбачено;
3) не впливає на віднесення до ризикових платників податків або на позбавлення статусу ризикового;
4) не впливає на блокування/розблокування податкових накладних;
5) не звільняє від усіх податкових перевірок.
Проте прикінцевими положеннями Закону №3813 КМУ рекомендовано розробити порядок автоматичного бронювання госпсуб’єктами, внесеними до Клубу білого бізнесу, до 25 відсотків своїх військовозобов’язаних працівників.
Тобто на підставі цього закону КМУ піде далі і внесе зміни до Порядку бронювання військовозобов’язаних за списком військовозобов’язаних під час дії воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.2023 №76.
Розповімо про це докладніше.
Формування Переліку
Варто враховувати, що зміни щодо створення та ведення Клубу білого бізнесу наберуть чинності з першого числа третього місяця, наступного за місяцем опублікування цього Закону.
Тож, якщо Закон №3813 опублікують до кінця липня 2024 року, ці норми почнуть працювати не раніше 1 жовтня 2024 р. (якщо у серпні, то з 1 листопада 2024 р.). А фактично процедура почнеться за умови створення самого Переліку — наявності програмного забезпечення та зв’язку з інформаційними базами, у т. ч. ІКС «Податковий блок». Адже саме на ДПСУ покладено забезпечення формування та затвердження Переліку та критеріїв, визначених цим підпунктом, не пізніше останнього робочого дня березня, травня, серпня та листопада (пп. 69.41.2 підрозд. 10 розд. ХХ ПКУ). Отже, в недалекому майбутньому матимемо такий собі реєстр, з оновленням бази даних платників податків аж чотири рази на рік.
Сам цей реєстр оприлюднять на офіційному вебсайті ДПСУ на п’ятнадцятий робочий день з дня його затвердження.
Коли чекати на оприлюднення Переліку?
Уперше, з урахуванням дати набрання чинності коментованим нами Законом, цей реєстр зʼявиться на сайті ДПСУ не раніше квітня 2025 року. Адже для затвердження та формування першого Переліку ДПСУ надаються три місяці з дня опублікування Закону. Отже, 15 квітня 2025 року — це найближчий час, коли ми, у принципі, зможемо побачити, хто увійде до цього Переліку.
Яку інформацію можна буде побачити у Переліку?
Відразу зауважимо, що жодної інформації про заборгованість з ЄСВ чи податків, зборів, сплати податків, штрафних санкцій чи дотримання строків подання звітності тощо у реєстрі не буде.
А будуть лише три стовпці:
1) порядковий номер;
2) найменування — для юрособи або прізвище, ім’я, по батькові (за наявності) — для ФОПа;
3) податковий номер або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізосіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті).
І ось цей нескладний реєстр даних головний податковий орган формуватиме, використовуючи всі наявні інформаційно-комунікаційні системи, ІКС «Податковий блок» та інші бази даних, що є у податкових органів.
Натомість самі платники з Клубу білого бізнесу матимуть право лише вийти з Переліку, подавши повідомлення про відмову в оприлюдненні даних про платника податків. Форму та порядок подання повідомлення ще має затвердити Мінфін.
Податковий комплаєнс-менеджер
Законом №3813 запроваджується поняття «комплаєнс-менеджер» (пп. 69.41.4 підрозд. 10 розд. ХХ ПКУ).
Так, за кожним платником податків, який потрапив до Переліку, закріплюється окрема посадова особа ГУ ДПС області як відповідальна за взаємодію з ним!
Взаємодія комплаєнс-менеджера та платника податків з Реєстру передбачає консультування платника податків з питань, пов’язаних із виконанням його податкових обов’язків:
1) в усній формі;
2) з використанням засобів дистанційного зв’язку, зокрема в режимі відеоконференції.
Комплаєнс-менеджер, взаємодіючи з платниками податків, несе відповідальність згідно із законодавством, у т. ч. про запобігання корупції.
Єдине, про що «забули» сказати в законі, — це про вимоги до призначення такого «податкового консультанта» та про перелік питань, з якими можна звертатись. А якщо він не сподобається платникові податку, чи можна буде його замінити?
Радше ні, і взагалі роль цієї чергової «бізнес-няні» буде на папері суто декларативною. Адже, на перший погляд:
1) такий консультант не несе жодної відповідальності згідно з ПКУ за свої консультації;
2) виникає багато запитань щодо наслідків отримання цих консультацій: чи можна здійснювати відео-/аудіозапис такої відеоконференції або усної консультації, чи можна використати їх під час перевірок, чи впливатимуть такі консультації на результати перевірок, зокрема у межах загальних умов притягнення до фінансової відповідальності за ст. 112 ПКУ?
Відповідальність податківців за усні консультації
Насправді не все так просто з цими консультантами. Адже посадова особа контролюючого органу несе відповідальність у повному обсязі за шкоду, заподіяну протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю контролюючих органів, їхніх посадових (службових) осіб, що визнаються податковими правопорушеннями відповідно до ПКУ (п. 114.2 ПКУ).
Під шкодою в цьому випадку слід розуміти як додаткові витрати, понесені платником податку внаслідок протиправних дій чи бездіяльності контролюючих органів, їхніх посадових (службових) осіб (штрафні санкції, сплачені контрагентам платника податку, вартість додаткових робіт, послуг, додатково витрачених матеріалів тощо), а й документально підтверджені витрати, пов’язані з адміністративним та/або судовим оскарженням таких дій чи бездіяльності (п. 114.3 ПКУ).
А позаяк такі усні консультації комплаєнс-менеджера є діями контролюючого органу (посадової особи), то такі дії, відповідно, можуть бути оскаржені в адміністративному (ст. 56 ПКУ) та судовому порядку.
Переваги для членів Клубу білого бізнесу
Для платників податків, внесених до Переліку, встановлюються особливості податкового адміністрування на період з моменту їх включення до нього (орієнтуємося на дату оприлюднення Переліку на вебсайті ДПСУ з включенням відповідного платника до нього) до 31 грудня року, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано.
1. Проведення податкових перевірок платників, включених до Переліку.
Передбачається, що окремі перевірки не розпочинатимуться. Проте, чи прив’язані вони до дати потрапляння до Переліку, — жодного слова.
2. Скорочені строки для отримання ІПК.
Платникам податків, які включені до Реєстру, індивідуальні податкові консультації надаються виключно ДПСУ протягом 15 календарних днів, наступних за днем отримання ними звернення, без можливості продовження строку його розгляду.
Увага! Якщо територіальний орган ДПС отримує зазначене звернення, він зобов’язаний надіслати його до ДПСУ протягом наступного робочого дня після отримання такого звернення.
Для порівняння: для решти платників податків строк отримання ІПК становить від 25 до 40 календарних днів (п. 52.1 ПКУ).
3. Отримання інформації про податкові ризики.
Ще одне нововведення, не пов’язане з діяльністю комплаєнс-менеджера, — отримання платником податків на свій запит у п’ятиденний строк відомостей про наявну у контролюючого органу податкову інформацію, яка може свідчити про податкові ризики у діяльності такого платника податків, а також консультацій щодо усунення таких ризиків.
З наведеного можна зробити висновки, що:
1) інформація про податкові ризики подається у письмовій формі — як запит платниками, так і відповідь податкового органу;
2) форму такого запиту не встановлено (можливо, користуємось запитами за формою для отримання ІПК);
3) строків надання відповіді не встановлено;
4) чи варто подавати копії документів (первинних, договорів, інших) для оцінювання податкових ризиків — вочевидь на розсуд платників податків.
Хоча всі наведені висновки — це лише теоретичні міркування автора статті, що базуються на загальних приписах ПКУ (аналогія права). Адже право таке прописали, а механізм реалізації — ні.
Таблиця
Перевірки, яких позбавлені члени Клубу білого бізнесу
Перевірки не розпочинаються для СГД з Переліку за пп. 69.41.3 підрозд. 10 розд. ХХ ПКУ | Перевірки, що у 2024 році проводяться за пп. 69.2 підрозд. 10 розд. ХХ ПКУ (з урахуванням мораторію) |
Фактичні перевірки — з питань ліцензування діяльності зі зберігання пального виключно для потреб власного споживання та/або промислової переробки; |
Фактичні перевірки (без обмежень) Мораторій (пп. 69.35-1 підрозд. 10 розд. ХХ ПКУ) діє на фактичні перевірки за місцезнаходженням об’єктів оподаткування чи об’єктів, пов’язаних з оподаткуванням, які станом на дату початку: — тимчасової окупації (йдеться про території, окуповані після 24.02.2022. — Ред.) або на дату початку активних бойових дій були розташовані на тимчасово окупованих рф або на територіях активних бойових дій, — до дати завершення тимчасової окупації відповідних територій або бойових дій на відповідних територіях; — можливих бойових дій були розташовані на територіях можливих бойових дій, — до дати завершення можливих бойових дій на відповідних територіях. Крім перевірок платників податків, які провадять діяльність у сфері виробництва та/або реалізації підакцизної продукції, грального бізнесу, купівлі/продажу іноземної валюти, а також суб’єктів, які провадять госпдіяльність без держреєстрації як госпсуб’єкта. |
Документальні позапланові перевірки, крім перевірок: — що проводяться виключно на звернення платника податків; — що проводяться з підстав, визначених пп. 78.1.1 і 78.1.2 у частині контролю за трансфертним ціноутворенням, 78.1.3, 78.1.5, 78.1.7, 78.1.8, 78.1.9, 78.1.12, 78.1.14, 78.1.15, 78.1.16, 78.1.19, 78.1.21 та 78.1.22 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу; — платників податків, щодо яких отримано податкову інформацію, яка свідчить про порушення платником податків вимог валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями; — платників податків, які провадять діяльність у сфері виробництва та/або реалізації підакцизної продукції, організації та проведення азартних ігор в Україні (гральний бізнес), платників податків, які надають фінансові, платіжні послуги; — документальних планових перевірок, крім перевірок платників податків, які провадять діяльність у сфері виробництва та/або реалізації підакцизної продукції, організації та проведення азартних ігор в Україні (гральний бізнес), платників податків, які надають фінансові, платіжні послуги. |
Документальні позапланові перевірки проводяться з таких підстав: — на звернення платника податків; — з підстав, визначених пп. 78.1.2 (у частині контролю за трансфертним ціноутворенням), 78.1.5, 78.1.7, 78.1.8, 78.1.12, 78.1.14 — 78.1.16, 78.1.21 та 78.1.22 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу; — документальні позапланові перевірки платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями, та/або документальні позапланові перевірки з питань оподаткування юрособами або іншими нерезидентами, які провадять господарську діяльність через постійне представництво на території України, доходів, отриманих нерезидентами із джерелом їх походження з України, та/або документальних позапланових перевірок нерезидентів (представництв нерезидентів). Мораторій (пп. 69.35-1 підрозд. 10 розд ХХ ПКУ) діє на документальні перевірки платників податків, податкова адреса яких станом на дату початку тимчасової окупації (йдеться про території, окуповані після 24.02.2022. — Ред.) є територія, на якій ведуться активні бойові дії, крім документальних позапланових перевірок, що проводяться: — виключно на звернення платника податків; — з підстав, визначених пп. 78.1.5, 78.1.7, 78.1.8, 78.1.12, 78.1.21 ПКУ; — щодо дотримання граничних строків надходження імпортних товарів та/або валютної виручки за експортом. Мораторій (пп. 69.35-1 підрозд. 10 розд. ХХ ПКУ) діє на проведення документальних перевірок платників податків, податкова адреса яких станом на дату початку можливих бойових дій є територія можливих бойових дій, окрім документальних позапланових перевірок, що проводяться: — виключно на звернення платника податків; — з підстав, визначених підпунктами 78.1.1, 78.1.2, 78.1.3, 78.1.5, 78.1.7, 78.1.8, 78.1.9, 78.1.12, 78.1.14, 78.1.15, 78.1.16, 78.1.19, 78.1.21 та 78.1.22 ПКУ; — щодо дотримання граничних строків надходження імпортних товарів та/або валютної виручки за експортом. |
Камеральні перевірки — строк проведення камеральної та документальної перевірок платника податку, зазначених у підпунктах 200.10 і 200.11 ПКУ (йдеться про камеральну перевірку декларації з ПДВ та документальну перевірку за пп. 78.1.8 ПКУ із заявленим бюджетним відшкодуванням ПДВ), становить 5 та 10 робочих днів відповідно. Увага! Ці самі строки діють щодо заяв про повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ, поданих платником податку протягом періоду включення їх до Реєстру. |
Камеральні перевірки Наразі строк проведення камеральної та документальної перевірок платника податку, зазначених у підпунктах 200.10 і 200.11 ПКУ (йдеться про камеральну перевірку декларації з ПДВ та документальну перевірки за пп. 78.1.8 ПКУ із заявленим бюджетним відшкодуванням ПДВ), становить 20 та 40 календарних днів відповідно |
Розрахунок показників для відбору до Переліку
Платник податків включається до Реєстру за умови дотримання всіх таких вимог одночасно:
а) податковий борг та/або заборгованість з інших платежів, що не перевищує 51 тис. грн, та з дня їх виникнення минуло не більше ніж 30 днів (показники визначаються станом на дату формування Реєстру);
б) відсутність заборгованості (недоїмки, штрафу, пені) зі сплати ЄСВ (показники визначаються станом на дату формування Реєстру);
в) відповідність критеріям, визначеним пп. 69.41.2 підрозд. 10 розд. ХХ ПКУ, залежно від обраної системи оподаткування (показники визначаються станом на дату формування Реєстру):
— юрособи-«загальники» за одночасно такими критеріями:
рівень сплати податку на прибуток підприємств є рівним/вищим від середнього по галузі (галузь визначається за КВЕД 009:2010);
рівень сплати ПДВ є рівним/вищим від середнього по галузі (крім платників, у яких питома вага обсягу експорту в загальному обсязі постачання дорівнює або перевищує 25%);
нарахування та/або виплата податковим агентом — юрособою доходів у вигляді з/п за останні два звітні (податкові) періоди не менше від середньої з/п у відповідній галузі у відповідному регіоні (за основним місцем обліку), помноженої на коефіцієнт 1,1, за умови що середньомісячна кількість працівників за останні 12 місяців становить не менше ніж п’ять осіб;
— юрособи — платники ЄП за одночасно такими критеріями:
рівень сплати податків до зведеного бюджету є рівним/вищим від середнього по галузі;
нарахування та/або виплата податковим агентом — юрособою доходів у вигляді з/п за останні два звітні (податкові) періоди не менше від середньої з/п у відповідній галузі у відповідному регіоні (за основним місцем обліку), помноженої на коефіцієнт 1,1, за умови що середньомісячна кількість працівників за останні 12 місяців становить не менше ніж п’ять осіб;
— юрособи — платники групи 4 ЄП за одночасно такими критеріями:
рівень сплати податків до зведеного бюджету на 1 гектар є рівним/вищим від середнього по країні;
нарахування та/або виплата податковим агентом — юрособою доходів у вигляді з/п за останні два звітні (податкові) періоди не менше від середньої з/п у відповідній галузі у відповідному регіоні (за основним місцем обліку), помноженої на коефіцієнт 1,1, за умови що середньомісячна кількість працюючих за останні 12 місяців становить не менше ніж п’ять осіб;
площа наявних у платника податку у власності (на праві власності/користування) орендованих земельних ділянок становить не менше ніж 500 гектарів включно або орендованих земельних ділянок комунальної та/або державної власності — не менше ніж 0,5 гектара (станом на 1 січня поточного року), що задекларовані до 20 лютого поточного року та за які сплачено суму ПЗ з плати за землю та ЄП у встановлені строки;
— ФОПи-«загальники» за одночасно такими критеріями:
рівень ПЗ з ПДФО та рівень сплати ПДВ є рівним/вищим від середнього по галузі;
нарахування та/або виплата податковим агентом — ФОПом доходів у вигляді з/п за останні два звітні (податкові) періоди не менше від середньої з/п у відповідній галузі у відповідному регіоні (за основним місцем обліку), помноженої на коефіцієнт 1,1;
— ФОПи — платники ЄП на 3-й групі за одночасно такими критеріями:
задекларований обсяг доходу за податковий (звітний) період становить понад 5 мільйонів гривень та рівень сплати податків до зведеного бюджету є рівним/вищим від середнього по галузі;
нарахування та/або виплата податковим агентом-ФОПом доходів у вигляді з/п за останні два звітні (податкові) періоди не менше від середньої з/п у відповідній галузі у відповідному регіоні (за основним місцем обліку), помноженої на коефіцієнт 1,1;
г) відсутність фактів порушення платником податків податкових обов’язків щодо подання звітності та/або документів (повідомлень), зокрема за ст. 39 і 39-2, п. 46.2 ПКУ (показники розраховуються за останні 12 місяців, що передують місяцю формування);
ґ) відсутність винесених щодо платника податку податкових повідомлень-рішень про порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та/або імпорту товарів протягом останніх 12 місяців (показники розраховуються за останні 12 місяців, що передують місяцю формування);
д) відсутність рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника ПДВ (п. 201.16 ПКУ) (показники визначаються станом на дату формування Реєстру);
е) відсутність розпочатої процедури припинення ЮО або ФОПа (показники визначаються станом на дату формування Реєстру);
є) відсутність порушеного провадження у справі про банкрутство ЮО чи ФОПа (показники визначаються станом на дату формування Реєстру);
ж) відсутність прийнятого щодо платника податків та/або його засновників (учасників), КБВ рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних санкцій (показники визначаються станом на дату формування Реєстру — виявлення факту невідповідності критерію, платник виключається у день такого виявлення);
з) відсутність у платника податків та/або його засновників (учасників), КБВ громадянства рф (крім її громадян, яким надано статус учасника бойових дій після 14.04.2014) (показники визначаються станом на дату формування Реєстру — виявлення факту невідповідності критерію, платник виключається у день такого виявлення);
и) відсутність серед засновників (учасників), КБВ платника податків осіб, місцем проживання (місцезнаходженням) яких є рф (показники визначаються станом на дату формування Реєстру — виявлення факту невідповідності критерію, платник виключається у день такого виявлення);
Увага! Додамо, що рф визнана державою-агресором згідно із Законом України від 22.05.2022 №2265-ІХ. А ось щодо республіки білорусь, то на сьогодні лише зареєстровано законопроєкт від 16.06.2023 №9397 щодо визнання республіки білорусь державою-агресором. Проте суди у рішеннях наголошують, що в розумінні резолюції Генеральної Асамблеї ООН №3314 «Визначення агресії» від 14.12.1974 республіка білорусь є агресором щодо України;
і) відсутність змін щодо основного КВЕД, внесених ЄДР протягом останніх послідовних 12 календарних місяців (показники визначаються станом на дату формування Реєстру).
Важливо! Розраховані середні показники критеріїв публікуються на офіційному вебсайті ДПСУ протягом п’яти робочих днів після затвердження Реєстру. Розраховані щодо платника податків показники критеріїв, які не відповідають рівню середніх критеріїв для включення до Реєстру розміщуються в електронному кабінеті такого платника податків.
Висновки
Загалом, враження від таких нововведень, м’яко кажучи, далеке від позитиву. Адже внесеними змінами не дано відповіді на такі запитання:
1) з якою метою створюється Клуб білого бізнесу? Ну, не може ж це бути метою скорочення строку надання індивідуальної податкової консультації та позбавлення деяких податкових перевірок для окремих субʼєктів господарювання. Хоча спочатку обіцяли позбавлення від податкових перевірок як таких.
А обіцяли — податкових перевірок не буде!
Данило Гетьманцев, голова Комітету Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики, у своєму Телеграм-каналі ще у березні 2024 року анонсував:
«Разом із колегами розробили законопроєкт про Клуб білого бізнесу.
Сутність у тому, що, якщо підприємець відповідає простим та прозорим критеріям щодо рівня сплати податків вище середнього по галузі та у нього вищий за середні по галузі рівень заробітної плати, податковий контроль у вигляді перевірок за ним не здійснюється. Це поза іншими перевагами. Перелік переглядається щокварталу».
Яке відношення має автоматичне бронювання працівників для частини бізнесу до сумлінного виконання встановлених для всіх норм ПКУ?
2) в яких випадках органи ДПС використовуватимуть цей Перелік? Бо найочевидніші випадки якраз чомусь у коментованому законі пропущені.
Якщо це перелік «білих і пухнастих», то чому не прописали, що членство в цьому Клубі можна використати як аргумент під час розблокування ПН/РК або при відборі платників до планових перевірок тощо;
3) чи звільняє перебування у Переліку від ознак ризикового статусу? У тій редакції змін до ПКУ, що ми бачимо, — ні. Але ж це нонсенс: сумлінний платник податків із ризиковим податковим статусом!
4) і головне — як податківці використовуватимуть інформацію, отриману під час усного консультування таких платників податків? Адже, на перший погляд, виглядає гарно. Платник податків матиме «свою людину» в податковій, якій можна, як лікарю, розповісти про свої проблеми та сумніви, а вона допоможе порадою. Проте лікар зобов’язаний зберігати таємницю. А комплаєнс-менеджер та інші посадові особи органу ДПС?